Det er bred enighet om at arbeidsplassen skal være en rusfri sone. Den samme enigheten har vi ikke når det gjelder aktiviteter og arrangementer i jobbsammenheng, som for eksempel seminarer, julebord og fredagspils. Dette er typiske gråsoner som skaper usikkerhet og er utfordrende på flere måter.
I det flerkulturelle samfunnet vi har i dag, er det stadig flere arbeidstakere med bakgrunn fra kulturer hvor bruk av alkohol ikke er akseptert eller vanlig. Intervjuer gjort i tilknytning til Akan-studien ”De setter pris på at du integrerer deg liksom” fra 2012, viser blant annet hvordan arbeidstakere med minoritetsbakgrunn opplever alkoholbruk som en effektiv integreringsstrategi; du er ikke ordentlig norsk før du tar deg en dram.
Dette presset rammer ikke bare arbeidstakere med kulturell, etnisk eller religiøs minoritetsbakgrunn, men alle arbeidstakere som av ulike årsaker har tatt et valg om å ikke bruke alkohol. Det kan skyldes dårlige og vonde erfaringer knyttet til eget rusmiddelbruk eller i nær familie. Noen velger å ikke drikke av helsemessige årsaker, mens andre bare aldri har debutert og klarer seg fint med det.
Begrunnelsen for avhold er irrelevant, da fokuset for arbeidsgivere og kollegaer bør være på hvordan man kan sørge for at alle føler seg inkludert og at det ikke utøves drikkepress. Dette kan handle om noe så enkelt som å sørge for at det er tilgang på alkoholfridrikke av god kvalitet hvis man møtes hjemme hos noen. Kanskje skal man også ha en policy om at arbeidsgiver ikke skal dekke alkoholholdig drikke på julebord eller andre festlige anledninger.
I følge IRIS/Sverre Nesvåg er 33% av korttidsfraværet og 15% av langstidsfraværet relatert til alkohol. Alkoholrelatert sykefravær er beregnet å koste norske arbeidsgivere ca 1,5 milliarder årlig. Vi mener det vil være i enhver leders interesse å ha en god alkoholpolicy på plass og legge til rette for at arbeidsrelaterte samlinger og reiser kan være alkoholfrie soner.
- Vi er enige om at foreldrene må mer på banen, men vi må huske at det er mange foreldre som gjør alt de kan for å hjelpe sine barn, men likevel ikke får det til, sa Frankeh Yaya Colley fra Sterk&Klar Intro til statsminister Erna Solberg på Groruddalstingets folkemøte denne uken.
Utelivet skal være for alle, men utrygghet som følge av overskjenking og vold gjør at mange ikke får de positive opplevelsene de ønsker når de er ute på byen.
I Bodø får mange mindreårige kjøpt alkohol i butikkene. Politikerne lover å øke kontroller og oppfølging for å stramme inn på dette. Ungdommene selv ønsker flere møteplasser og god undervisning om alkohol og rus. Foreldresamarbeid, som f.eks Sterk&Klar, løftes også frem som en viktig forebyggingsfaktor. Er det tomt snakk, eller vil politikerne satse på forebygging?
ALLE skal kunne leve frie og meningsfulle liv uten at rus skal stå i veien - også mennesker med utviklingshemning. Denne gruppen har lett for å bli kasteballer mellom forskjellige instanser og det er lite kunnskap om hvor mye rus det er blant dem og i hvilken grad det fører til problemer
Vi får midler til mye av vårt forebyggende arbeid fra Helsedirektoratet. Dette er hva vi har skrevet i søknaden omkring det faglige grunnlaget for våre valg i forebyggingsarbeidet.